Difuzni B krupnoćelijski limfom je rak krvi, koji se manifestuje simptomima kao što su bezbolno uvećanje nekog od limfnih čvorova, na vratu, pazuhu, preponama, ili na jetri, slezini.
U Srbiji se prema poslednjim podacima Instituta za javno zdravlje "Dr Milan Jovanović Batut" svake godine dijagnostikuje oko 350 pacijenata sa difuznim B-krupnoćelijskim limfomom, a blizu 200 premine od posledica ove bolesti.
Ovom kampanjom Udruženje želi da ukaže na značaj ranog otkrivanja bolesti, prepoznavanja simptoma i adekvatnog lečenja pacijenata.
Otkrivanje i započinjanje lečenja u što ranijoj fazi bolesti sprečava ozbiljnije zdravstvene komplikacije ili progrediranje bolesti, a samim tim i šanse za izlečenjem su veće. Kako difuzni B-krupnoćelijski limfom, predstavlja agresivnu formu Non-hočkinovog limfoma, ukoliko nije uključena adekvatna terapija, bolest uglavnom završava smrtnim ishodom.
Trećina lečenih pacijenata neće doživeti 5 godina nakon postavljanja dijagnoze. Trenutnim terapijskim standardom oko 40% pacijenata relapsira ili je refraktorno na prvu liniju lečenja difuznog B-krupnoćelijskog limfoma.
Dosadašnja terapija nije dovoljna i danas su primenom inovativne terapije šanse za izlečenjem još veće. Jedan od terapijskih ciljeva u prvoj liniji lečenja difuznog B-krupnoćelijskog limfoma predstavlja smanjenje rizika od progresije bolesti kao i smanjenje procenta primarno refraktornih pacijenata, što posledično smanjuje mogućnost lošijih ishoda lečenja pacijenata u narednim linijama lečenja. S tim u vezi, difuzni B-krupnoćelijski limfom kao agresivna forma limfoma zahteva najefikasniju terapijsku opciju u svim linijama lečenja, a naročito u prvoj liniji, kada su najveće šanse da se spreči pojava relapsa bolesti i očuva kvalitet života.
Predsednica Udruženja pacijenata sa limfomom, hroničnom limfocitnom leukemijom i mijeloproliferativnim neoplazmama - LIPA, Maja Marković istakla je značaj unapređenja lečenja hematoloških pacijenata u Srbiji poslednjih deset godina kao i dostupnosti broja novih terapijskih opcija koje popravljaju ishode lečenja, ali i da država treba da nastavi pozitivne napore da se proces unapređenja lečenja nastavi.
- Pred nama su nove terapijske opcije koje mogu da značajno poprave kvalitet i dužinu života pacijenata, ali i da na duže staze donesu značajnom rasterećenju i uštedama u zdravstvenom sistemu i čitavoj zajednici. Postoji potreba i daljeg povećanja dostupnosti inovativnih lekova odobrenih u indikacijama, pre svega za agresivne tipove hematoloških maligniteta. Svima je interes da nova medicinska dostignuća i inovativne terapije budu što pre dostupne pacijentima u Srbiji. Upravo zato veoma je važna saradnja lekara i pacijenata, a posebno aktivna uloga lekara u putu praćenja i lečenja pacijenata, uključujući primenu najefikasnije terapijske opcije koja će dovesti do najboljeg ishoda za naše pacijente - rekla je Maja Marković.
![Maja Marković, predsednica Udruženja pacijenata sa limfomom, hroničnom limfocitnom leukemijom i mijeloproliferativnim neoplazmama - LIPA](/data/images/2023/09/11/12/3603058_maja-kocic-_ff.jpg?ver=1717158592)
LIPA je od 2006. godine vodeće nacionalno udruženje pacijenata sa hematološkim malignitetima i svakodnevno se trudimo da popravimo kvalitet života pacijenata, ali i sam kvalitet lečenja, boreći se za bolju dostupnost terapija.
- Naši ciljevi su da podignemo nivo znanja i svesti o limfomu, informišemo i podržimo pacijente, zagovaramo prava obolelih, ali i omogućimo bolji pristup novim terapijama i kliničkim ispitivanjima. Poslednji, ali ne manje važan cilj našeg udruženja jeste i promocija zdravog načina života, a sve to ostvarujemo u bliskoj saradnji sa strukom.
Priredila: Violeta Nedeljković
![](http://www.kurir.rs/resources/images/header/logo.png)