Hemoroidi i proširene vene su dva uobičajena zdravstvena problema koji se često javljaju kod odraslih. Iako dele sličnosti, postoji nekoliko ključnih razlika koje ih razdvajaju. Da bismo bolje razumeli ove razlike, razgovarali smo sa dr Dariom Jocićem, vaskularnim hirurgom, koji nam je pružio stručno objašnjenje.
- I hemoroidi i proširene vene su u suštini proširene vene, ali se javljaju na različitim mestima u telu i imaju različite uzroke i simptome. Hemoroidi se javljaju u analnoj regiji, dok se proširene vene najčešće javljaju na nogama. Simptomi hemoroida uključuju bol, svrab i krvarenje tokom pražnjenja creva, dok proširene vene mogu izazvati svrab, bol, oticanje, osećaj težine u nogama - kaže dr Jocić.
Iako ne postoji direktna uzročno-posledična veza koja kaže da će osoba sa proširenim venama nužno imati i hemoroide (ili obrnuto), zajednički faktori rizika i mehanizmi mogu povećati verovatnoću da osoba sa jednim stanjem razvije i drugo. Obe bolesti povezuje nekoliko stvari, poput mehanizma nastanka, genetske predispozicije i životnog stila.
Problem na kom sedimo
Hemoroidi ili šuljevi su otečeni, ali normalno prisutni krvni sudovi u i oko anusa i donjeg dela rektuma, koji su prošireni pod pritiskom, slično kao proširene vene na nogama.
- Najčešći uzrok nastanka hemoroida je naprezanje prilikom pražnjenja creva, a mogu biti i trudnoća, genetski faktori, starenje, hroničan zatvor, dijareja, dugotrajno sedenje i analne infekcije. Hemoroidi mogu biti spoljašnji ili unutrašnji. Prvi nastaju blizu početka analnog kanala, a spoljašnji na analnom otvoru - objašnjava doktor.
![Najčešći uzrok je naprezanje prilikom pražnjenja creva](/data/images/2018/02/07/22/1399777_untitled1_ff.jpg?ver=1721473698)
Ova boljka je inače vrlo česta kod oba pola i smatra se da je ima polovina populacije starosti iznad 50 godina. Prema nekim statistikama, učestalost ove bolesti je dva na 1000 ljudi.
- Nisu nužno pratioci svake trudnoće, ali su posebno česti kod trudnica. Procenjuje se da više od polovine trudnica ima hemoroide. Kod trudnica je najčešći razlog za pojavu hemoroida, pre svega, pritisak ploda na tu regiju. Hormonske promene svakako dodatno doprinose, kao i sam plod. Svi pobrojani razlozi utiču na povećanje hemoroidalnih krvnih sudova. Srećom, kod većine žena koje imaju hemoroide povezane s trudnoćom, oni su privremeni problem, to jest, sa prestankom trudnoće, i oni se povlače - naglašava.
Lečenje hemoroida može biti konzervativno ili hirurško. Konzervativne metode uključuju promene u ishrani, povećan unos tečnosti, upotrebu lokalnih preparata i lekova za smanjenje bola i upale. U težim slučajevima, može biti potrebna hirurška intervencija poput skleroterapije, ligacije gumicama ili hemoroidektomije, to jest uklanjanja putem operacije.
Genetika najveći krivac za proširene vene
Kada je reč o proširenim venama, one nisu samo estetski problem, već su i uzrok tegoba poput bola, grčeva i osećaja težine u nogama.
- Prema svemu što se danas zna o venskim bolestima, genetika je odlučujući faktor - ukoliko su oba roditelja imala proširene vene, postoji verovatnoća od čak 80 osto da će i dete imati taj problem kasnije u životu. Dugotrajno sedenje, stajanje ili produženo stanje stresa su takođe bitni faktori rizika za proširene vene, ali, srećom, na njih bar možemo da probamo da utičemo.
Iako najčešće ne možete da sprečite ovu bolest, dobro je da postoji rešenje, i to više njih.
![ako vam vene zadaju tegobe, vreme je za lekara](/data/images/2024/01/31/10/3806178_prosirene-vene-shutterstock-2258537377_ff.jpg?ver=1721473759)
- Kada bolest nastane mogući vidovi lečenja su laserska operacija vena, radiofrekventni tretman, terapija medicinskim lepkom ili ultrazvučno vođena skleroterapija penom. Klasične operacije, iako se još uvek rade i imaju svoje mesto među metodama lečenja, nisu komforne za pacijenta, jer zahtevaju duži oporavak.
Ukoliko osetite da vam nije dobro, da vas bole noge noću kad mirujete, da imate grčeve u mišićima ili su vam noge "teške", vreme je da zakažete pregled kod lekara.
- Još jedna zajednička osobina hemoroida i proširenih vena jeste da ni jedno ni drugo nije smrtonosna bolest, ali može dovesti do komplikacija i drastično urušiti kvalitet života oboleloj osobi - zaključuje dr Jocić.
Nataša Lazović
Zabranjeno preuzimanje dela ili čitavog teksta i/ili foto/videa, bez navođenja i linkovanja izvora i autora, a u skladu sa odredbama WMG uslova korišćenja i propisima Zakona o javnom informisanju i medijima.
![](http://www.kurir.rs/resources/images/header/logo.png)