Republički fond za zdravstveno osiguranje od 2006. godine finansira postupke vantelesne oplodnje u Srbiji. Vremenom se finansiranje Fonda proširivalo, pa tako sada Fond finansira neograničen broj postupaka VTO za prvo dete za žene do 45 godina.
Takođe, Fond finansira i uvoz reproduktivnih doniranih ćelija, postupke vantelesne oplodnje za drugo dete, postupke kod kojih muškarac ima azoospermiju, ali ima zamrznut svoj materijal, kao i onkofertilitet. Uslovi su u mnogome prošireni.
Parovi u Srbiji, ali i žene bez partnera, imaju opcije da uz zdravstveno osiguranje krenu na put do beba i pristupe postupcima vantelesne oplodnje.
Nažalost, iako Srbija ima vodeće uslove lečenja, i dalje nemamo podatke o tome koliko se beba na kraju rodi iz VTO postupaka.
- Uspeh vantelesne oplodnje je u stvari samo i isključivo rođenje deteta. Želimo da znamo koliko smo uspešni, koliko se postupaka tačno uradi, koji su uzroci infertiliteta. Uz pomoć jedinstvenog registra koji bi uvezao sve klinike u Srbiji koje rade postupke vantelesne oplodnje mogli bismo imati mnogo podataka. Smatram da je važno da država koja nesebično finansira postupke, ali i građanstvo u Srbiji, znaju kakav je konačan uspeh. U suprotnom, svedoci smo da se godinama unazad suočavamo sa odokativnim procentima uspeha različitih klinika. Svi želimo u stvari isto, da znamo koliko beba i dece imamo iz vantelesne oplodnje - kaže Sandra Jovanović, predsednica udruženja IVF Centar.
![put do bebe je ponekad težak](/data/images/2024/06/06/12/3900737_shutterstock-2175272425_ff.jpg?ver=1721993204)
Jedan broj parova i žena bez partnera ne koristi postupke koje finansira RFZO, plaćaju sami, iz različitih razloga, pa i njih treba obuhvatiti.
Mera populacione politike
Često se dešava da se vantelesna oplodnja koristi i kao mera populacione politike, pa moramo znati koliko vantelesna oplodnja u stvari utiče na povećanje broja rođenih beba u Srbiji.
- Pohvalno je sve što je do sada urađeno. Godinama sam se zalagala za poboljšanje uslova lečenja neplodnosti u Srbiji. Kada sam sama započinjala svoju borbu za bebu, uslovi su bili mnogo drugačiji. Tada je Fond finansirao samo dva postupka vantelesne oplodnje, sa starosnom granicom od 38 godina za ženu, a privatne ustanove nisu imale ugovore. Sada je sve to mnogo drugačije. Mnogo bolje. Ipak, ostaje pitanje, od 2006. do danas koliko smo beba dobili iz VTO postupaka - ističe Sandra Jovanović.
Pripremila: N.L.
Izvor: Ivfcentar.rs/Zdravlje.kurir.rs
![](http://www.kurir.rs/resources/images/header/logo.png)